השבוע קיימנו כנס ש"שים ארצי של תנועת הצופים העבריים, בהשתתפות כ- 350 בנות ובני שירות. הכנס נערך בגבעת התחמושת בירושלים והוקדש להיבטים שונים של זכויות אדם בחברה הישראלית.
היום נפתח בסיפור של גבעת התחמושת והחיבורים שנעשו ליום היו בהקשר של החשיבות של ז"א בעת לחימה וחשיבות כבוד האדם ולא ערך ה"גבורה".
לאחר מכן אהוד עוזיאל, קמפיינר ומקדם מדיניות באגודה, העביר הרצאה מצוינת בנושא "פוליטיקה של זכויות" ודיבר על הקשר המורכב בין הכוחות הפוליטיים, הכלכליים והלאומיים ובין מימוש זכויות אדם בתחומים שונים. זאת דרך מגוון דוגמאות שהאגודה עסקה ועוסקת בהם כמו הזכות לבריאות, חופש הביטוי ועוד.
בהמשך התקיימו 19 סדנאות עם יחידות תוכן שעסקו בנושאים הבאים: זכויות להט"בים, זכויות נשים מגדר, פליטים, מבקשי מקלט ועובדים זרים, זכויות המיעוט הערבי, אנשים עם מוגבלויות ופערים בין מרכז לפריפריה. את הסדנאות העבירו הרכזות והרכזים של תנועת הצופים בעזרת מערכי השיעור שנכתבו במחלקת החינוך של האגודה והותאמו למדריכי הצופים. כמו כן הם עשו שימוש בכרזות השונות שמחלקת חינוך יוצרת עם משרד החינוך כל שנה לקראת היום הבינלאומי לזכויות אדם.
![אהוד עוזיאל מרצה על הקשר בין פוליטיקה וזכויות](https://education.acri.org.il/wp-content/uploads/2014/03/photo-4-400x300.jpg)
אהוד עוזיאל מרצה על הקשר בין פוליטיקה וזכויות
בחלק האחרון של הכנס קיימנו פאנל פעילי זכויות אדם שחשפו היבטים שונים של עבודתם בנושא.
רמי אדוט, ראש תחום הזכות לבריאות באגודה, דיבר על הזכות לבריאות והמאבקים נגד הפרטה שמעמיקה פערים בין מרכז לפריפריה, על וועדת גרמן והנגשת שירותי הבריאות קבוצות שונות באוכלוסיה.
אלינור סידי, מנכ"לית הבית הפתוח לקהילת הלהטב"ק, סיפרה את סיפורה האישי, הדרך שעשתה בתוך הארגון כמתנדבת תחילה ומנהלת מצעד הגאווה, ועד מגוון המאבקים שהם קידמו והובילו בנושא מימוש חופש הביטוי וקיום המצעד בירושלים, המאבקים מול המשטרה ועתירות לבג"ץ, ועל הרצח בבר הנוער כנקודת מפנה בפוליטיקה של זכויות להטב"ק.
רותם אילן, מייסדת ארגון "ילדים ישראלים" וראש פרויקט זה באגודה , דיברה על נושאי הגירה ומעמד ועל כך שאין באמת מדיניות הגירה מוסדרת, למעט חוק השבות והסמכויות הרחבות של שר הפנים, וסקרה בקצרה את כל התמורות שחלו בנושא בשנים האחרונות. בין היתר היא ספרה על פגיעה בזכויות כתוצאה מהעדר מעמד של תושבות או אזרחות בישראל. בהמשך היא ספרה על איך התחילה במאבק נגד גירוש ילדי מהגרי העבודה, על הכלים והאסטרטגיות שקדמו את המאבק בזירות השונות, הפוליטית, ציבורית, תקשורתית ,הקשר עם הקהילה ועוד.
נועה ריבלין, מנהלת פרויקט זכויות אדם בעת סכסוך באגודה, דברה על זכויות אדם בעת מלחמה לאורו של המשפט ההומאניטארי הבין לאומי, על חשיבות של הגנה על אוכלוסיה אזרחית בעת לחימה והחובות המוטלות על הצבא בהקשר זה. בין השאר סקרה גם את המשמעויות המשפטיות של המונח "כיבוש".
עו"ד נסרין אליאן, רכזת שוויון והקצאת משאבים למיעוט הערבי, דיברה על הפערים במימוש הזכויות לשוויון בין האוכלוסייה הערבית בישראל לאוכלוסיה היהודית, דרך דוגמאות של הקצאת משאבים במערכת החינוך, הנגשת שירותי בריאות והנגשת השפה בטיפול הרפואי. כמו כן,גם דיברה על חווית ה"פרופיילניג" (בידוק שנעשה על בסיס מוצא ולאום), בשדה התעופה, ועל ההפרה הבוטה של הזכות לכבוד ושיוון של הציבור הערבי בישראל בהקשר זה.